![משפחה מגלה קנקן ביזנטי
צילום: שמואליק ערמון הקנקן הביזנטי מנחל חרוד](https://segulamag.com/wp-content/uploads/2018/01/3-1.jpg)
משפחות אבידור וערמון גילו קנקן מהתקופה הביזנטית בעת שטיילו בנחל חרוד
קנקן מהתקופה הביזנטית התגלה השבוע בעת טיול משותף של בני משפחת אבידור וערמון, תושבי הצפון, באזור נחל חרוד שבשטח גן לאומי בית שאן. המשפחות העבירו את הקנקן העתיק לאוצרות המדינה. רשות העתיקות תעניק להן תעודת הוקרה.
ד”ר ואליד אטרש מרשות העתיקות מוסר, כי הקנקן השתמר בשלמותו, ומתארך אותו למאות 6–7 לסה”נ. קנקנים מסוגו שימשו לאגירת חיטה וקטניות. רשות העתיקות בירכה את בני המשפחה על גילוי הערנות ועל כך שהעבירו את התגלית לרשויות. ניר דיסטלפלד, מפקח היחידה למניעת שוד ברשות העתיקות באזור הצפון, מזכיר כי חשוב לדווח לרשות העתיקות על מציאות כאלה בזמן אמת, ולהשאיר אותן במקומן. מיקום העתיקות חשוב לארכיאולוגים לשם הפקת המידע ההיסטורי והארכיאולוגי מהשטח.
הגן הלאומי בית שאן כולל את שטחי העיר העתיקה בית שאן, ואת נחל חרוד. השרידים הראשונים מהמקום מתוארכים לאלף ה-15 לפנסה”נ, כאשר מצרים כבשה את המקום והקימה שם מרכז מנהלי. העיר נזכרת בתנ”ך כמקום שעל חומותיו הוקיעו הפלשתים את גופת המלך שאול. העיר חרבה במסעות המלחמה של מלך אשור תגלת פלאסר השלישי, המכונה “גלות עשרת השבטים”. בתקופה ההלניסטית נוסדה במקום עיר, שהמשיכה לשגשג בתקופה הרומית והביזנטית. בית שאן ירדה מגדולתה עם הכיבוש הערבי, וחרבה ברעש השביעית – רעידת אדמה שפקדה את ארץ ישראל במחצית המאה השמינית לסה”נ. אחרי הרעש הפכה בית שאן לישוב כפרי.
תמר ערמון, אחת המטיילות, מספרת: “טיילנו ועצרנו לנוח על המדרון. “לפתע, הבחנו במן ‘אוזן’ – ידית מחרס מבצבצת מהאדמה. הופתענו והתרגשנו לגלות כד שלם, כבד ויפה. כחובבי ארכיאולוגיה קראנו את השילוט לאורך המסלול, ושם סופר שבעבר מצאו פה כדי חרס, והנה, זכינו לגלות בעצמנו ממצא כזה, בן 1500 שנים”.